УДК 159.922.8

Психологічні детермінанти становлення та розвитку

СУБ’ЄКТНОЇ ПОЗИЦІЇ СУЧАСНОГО ЮНАЦТВА

Новик Л.М., м. Чернігів

Ключові слова: психологічні детермінанти, суб’єктна позиція, суб’єктність, українське суспільство, рефлексивність, самоставлення, становлення, розвиток.

Анотація. Психологічні детермінанти обумовлюють процес становлення та розвитку суб’єктної позиції сучасного юнацтва. Вивчення психологічних детермінант як певних здібностей дає можливість регулювати процес становлення й розвитку суб’єктної позиції особистості. Проведений теоретичний та емпіричний аналіз психологічних детермінант становлення та розвитку суб’єктної позиції в юнацькому віці, таких як рефлексивність та самоставлення, дає можливість охарактеризувати цей процес як внутрішньо детермінований, процес становлення та розвитку суб’єктності юнаків.

Ключевые слова: психологические детерминанты, субъектная позиция, субъектность, украинское общество, рефлексивность, самоотношение, становление, развитие.

Аннотация. Психологические детерминанты обуславливают процесс становления и развития субъектой позиции юношей и девушек. Изучение психологических детерминант как определенных способностей дает возможность воздействовать на эти способности, регулируя процесс становления и развития субъектой позиции, субъектности личности, в частности юношеском возрасте. Теоретический и эмпирический анализ психологических факторов становления и развития субъектной позиции в юношеском возрасте, таких как рефлексивность и самоотношение, дает нам возможность охарактеризировать этот процесс как изнутри регулируемый, процесс становления и развития субъектности юношей.

Keywords: psychological determinants subject position, subjectivity, Ukrainian society, reflexivity, self-attitude, becoming, development.

Annotation: The article is devoted to the becoming and development of the subject position of youth in contemporary Ukrainian society. Psychological determinants cause the process of becoming and development of the subject position of youth. Study of psychological determinants as a certain abilities makes it possible to influence these abilities by regulating the process of becoming and development of the subject position, the subjectivity of personality, especially youth. Theoretical and empirical analysis of the levels of development such psychological determinants as a reflexivity and a self-attitude, gives us the ability to some extent define the process of becoming and development of subjectivity, subject position of youth.

Постановка проблеми. Глобальні зміни на сучасному етапі розвитку українського суспільства вимагають від особистості, особливо молоді, визнання та прийняття не тільки у себе, але і в іншої людини таких суб’єктних якостей як: активності, рішучості, самостійності, відповідальності в прийнятті рішень, свободи вибору, здібності до саморозвитку які визначать в подальшому чітку суб’єктну позицію особистості юнаків, стосовно подій соціального життя [2]. Безумовно трансформації які відбуваються в сучасному українському суспільстві впливають на становлення на розвиток свідомості, самосвідомості, а також суб’єктності молодої людини загалом, в тому числі і політичної суб’єктності особистості. Внутрішня позиція особистості, яка формується завдяки зовнішнім впливам, стає рушійною силою в розвитку особистості, та формує нові психічні якості особистості [1]. Складна ситуація, яка склалася в нашій країні вимагає від молодих людей політичної зрілості, в першу чергу на основі «фундаментальної здібності» до перебудови власного життя, формування своїх поглядів в тому числі і політичних можливе лише тоді, коли людина вибудовує власну суб’єктність, формуючи власну суб’єктну позицію. Аналізуючи психологічні детермінанти становлення та розвитку суб’єктністі юнаків ми можемо, в деякій мірі, визначити ступінь сформованості суб’єктної позиції юнаків в сучасному українському суспільстві. Вміння визначати, аналізувати власні потреби і прагнення на основі ставлення до себе як суб’єкта власного життя, розвитку, саморозвитку дозволять нам, стверджувати, в деякій мірі, про сформованість суб’єктної позиції. Внутрішня позиція є результатом внутрішнього ставлення молодої людини до тих змін які відбуваються, в першу чергу, у власній особистості юнаків, а в другу чергу до тих змін які відбуваються в сучасному українському суспільстві.

Проблема становлення та розвитку суб’єктності, суб’єктної позиції особистості привертала і привертає увагу багатьох науковців, зокрема суб’єктно-діяльнісний підхід розглядає людину як носія різних видів активності, творця, будівника себе і світу (Б. Ананьєв, Л. Божович, І. Бех, І. Булах, А. Брушлинський, О. Волкова, О. Конопкін, В. Петровський, А. Плигін, С. Рубінштейн, В.Татенко, Т.Титаренко та ін.). Ці вчені концентрують увагу на категорії діяльності, де людина виступає носієм активності, а завдяки діяльності відбувається розвиток її особистості й суб’єктності. Також, науковці приділяють значну роль суб’єктним якостям особистості, вивчаючи суб’єктність як властивість особистості (О. Асмолов, О. Бондаренко, О. Волкова, І. Кон, В. Слободчиков, В. Столін, О. Старовойтенко, В. Татенко, І. Якиманська та ін.). Увага цих вчених здебільшого зосереджена на підлітково-юнацькому віці. Саме в цей період онтогенезу відбувається становлення та розвиток особистості як суб’єкта власної життєдіяльності. На думку Б. Паригіна саме з власної суб’єктної позиції починається становлення та розвиток людини як суб’єкта соціальних відносин [5]. Юнацький вік - це період професійного і смисложиттєвого самовизначення, яке неможливе без проявів суб’єктності. Становлення та розвиток суб’єктної позиції, суб’єктності вцілому, детермінований такими психологічними чинниками як: розвиток самосвідомості і всіх її компонентів, почуття дорослості, особистісне, смисложиттєве та професійне самовизначення, становлення та розвиток ідентичності. Вивчення психологічних детермінант як певних здібностей людини дає можливість впливати на ці здібності, регулюючи розвиток суб’єктності, суб’єктної позиції особистості, зокрема в юнацькому віці. Ми розглянемо деякі психологічні детермінанти становлення та розвитку суб’єктної позиції особистості, такі як рефлексивність і самоставлення, які визначають в подальшому розвиток суб’єктності юнаків і дівчат.

Мета статті: окреслення психологічного змісту детермінант становлення та розвитку суб’єктної позиції юнацтва, таких як рефлексивність і самоставлення.

Виклад основного матеріалу дослідження: Юнацький вік визначається науковцями як період бурхливих змін та внутрішніх конфліктів особистості [3]. Зміна соціального статусу викликає почуття маргінальності (уже не дитина, але ще не дорослий). Діяльність та рольова структура в юнацькому віці набувають більше дорослих характеристик [4]. Вибір професії, життєвого шляху, аналіз сенсу свого існування передбачають позицію дорослої людини, тобто позицію суб’єкта, який несе відповідальність за власні вибори, вчинки. Аналізуючи психологічні детермінанти становлення та розвитку суб’єктної позиції юнацтва, ми визначимо наскільки ці молоді люди готові стати суб’єктами власного життя, розвитку, саморозвитку. Наше емпіричне дослідження було присвячено вивченню впливу на особистість юнаків і дівчат таких психологічних детермінант як рефлексивність та самоставлення, що і визначить в подальшому процес становлення та розвитоку суб’єктної позиції цих юнаків. Рефлексивність як внутрішній аналіз своїх задумів, своєї діяльності, наслідків прийнятого рішення, коли людина одночасно виступає і суб’єктом і об’єктом свого спостереження, а також здатність людини до аналізу своєї взаємодії з оточенням.

Самоставлення – стійке почуття яке виникає на основі самосприйняття, самооцінки, Я-образу и оцінки значущого оточення. Самоставлення – одна із складових суб’єктного ядра особистості і структури її самосвідомості, характаристика самоцінності особистості і одночасно механізм управління поведінкою [6].

Самоставлення ми розглядаємо як узагальнене почуття стосовно власного «Я». Емпіричне дослідження було проведено зі студентами 1-х і 3-х курсів спеціальностей «Соціальна робота» (СР) та «Облік і аудит» (ОА) Чернігівського державного інституту економіки і управління та Чернігівського державного технологічного університету. Загальна вибірка склала 200 респондентів (100 осіб першого курсу - по 50 від кожної спеціальності і 100 осіб 3 курсу – по 50 від кожної спеціальності) з них: 102 дівчат і 98 хлопців. Для дослідження рефлексивності юнаків ми використали тест «Хто Я?» Тест двадцяти висловлювань (М. Кун, Т. Макпартленд; модификація Т.В. Румянцевої). В результаті проведеного дослідження були отримані відповіді, загальна кількість відповідей у різних респондентів варіює від 1 до 27. Чим більше відповідей, тим вище рівень рефлексивності. Низький рівень рефлексивності від 0 до 5; середній рівень від 6-ти до 19-ти; високий рівень від 20-ти і більше.

В результаті проведеного дослідження були отримані такі показники у відсотках: що до спеціальності «Соціальна робота» (СР) 1-й курс більшість студентів 84% мають середній рівень рефлексивності, це свідчить про те, що ці студенти аналізують свої задуми, свою поведінку, наслідки своєї діяльності, взаємодії з іншими людьми, але не в повному обсязі. Не завжди ці студенти можуть зрозуміти позицію іншої людини, поставити себе на місце іншого, зрозуміти свою роль у власному житті та житті інших людей. Лише 6% студентів мають високий рівень рефлексії. Ці студенти найкращим чином відповідають обраній спеціальності – соціальний працівник; завжди можуть зрозуміти іншу людини, поставити себе на місце іншого, проводять глибокий внутрішній аналіз своєї діяльності, вчинків, наслідків своєї взаємодії з оточенням. Низький рівень рефлексивності мають 10% студентів, що свідчить про дуже слабкий внутрішній аналіз своєї діяльності, вчинків, особливо їх наслідків. Складається таке враження, що ці студенти випадково вступили до ВУЗу, обравши спеціальність соціального працівника. Провівши емпіричне дослідження зі студентами 3-го курсу спеціальності «Соціальна робота», ми виявили такі показники рівня рефлексивності: більшість студентів (66%) мають середній рівень рефлексивності, 20% високий рівень і 14% низький рівень. На нашу думку, це свідчить про те, що навчання і сама спеціальність соціального працівника спонукають студентів до розвитку, саморозвитку, зокрема рефлексивності. У результаті проведеного дослідження у студентів 1-го курсу спеціальності «Облік і аудит» були отримані такі показники у відсотках: більшість студентів (64%) мають середній рівень рефлексивності, 32% мають високий рівень, 4% низький рівень. Показники (64% і 32%) свідчать про те, що ці студенти більш свідомо та відповідально зробили свій вибір, щодо майбутньої спеціальності, вибору свого життєвого шляху загалом, ніж студенти 1-го курсу спеціальності «Соціальна робота». Наше подальше дослідження зі студентами 3-го курсу спеціальності «Облік і аудит» викликало сумнів, щодо правильності нашого попереднього твердження, адже низький рівень рефлексивності у цих студентів становить 14% порівняно із студентами 1-го курсу цієї ж спеціальності, де цей показник становить лише 4%. На нашу думку, такі показники свідчать про те, що ці студенти не займаються саморозвитком та розвитком своєї особистості, не готові до будь-яких труднощів на своєму шляху. Труднощі в навчанні, невизначена перспектива знайти роботу в подальшому викликали зниження рівня рефлексивності у цих студентів. Для дослідження самоставлення у студентів 1-го та 3-го курсів спеціальності «Соціальна робота» (СР) ми використали методику самоставлення (МИС) С.Р. Пантелєєв. Методика представляє собою стандартизований опитувальник, містить 110 тверджень і включає 9 шкал: закритість, самовпевненість, самокерівництво, відображене самоставлення, самоцінність, самоприйняття, самоприв’язаність, внутрішня конфліктність, самозвинувачення. В результаті проведеного дослідження були отримані такі показники, які представлені нами в таблицях:

Кількісні показники прояву самоставлення майбутніх соціальних працівників

Таблиця 1.

Кількісні показники у відсотках «Соціальна робота» (1-й курс)
шкали	Закритість	Самовпевненість	Самокерівництво	Відображене самоставлення	Самоцінність	Самоприйняття	Самоприв’язаність	Внутрішня конфліктність	Самозвинувачення
низький	4,0	6	12	6	0	2	6	10	16
середній	84	64	62	76	64	78	66	78	80
високий	12	30	26	18	36	20	28	12	4

Таблиця 2.

Кількісні показники у відсотках «Соціальна робота» (3-й курс)
шкали	Закритість	Самовпевненість	Самокерівництво	Відображене самоставлення	Самоцінність	Самоприйняття	Самоприв’язаність	Внутрішня конфліктність	Самозвинувачення
низький	14	8	10	8	4	2	10	22	20
середній	76	66	70	72	56	84	76	66	78
високий	10	26	20	20	40	14	14	12	2

Розглянемо показники за кожною із шкал: за шкалою «Закритість» високий рівень вказує на те, що ці студенти мають виражену захисну поведінку, бажання відповідати загальноприйнятим нормам поведінки і взаємовідносин з оточуючими людьми. Поверхневе бачення себе, небажання усвідомити існуючі особистісні проблеми, небажання розкриватися характерно для таких студентів. Це потребує ґрунтовної корекційної роботи з ними. Разом з тим, вони занадто критичні по відношенню до себе, а це заважає оцінювати ситуацію з різних точок зору. Проаналізуємо показники за шкалою «Самовпевненість». Високі показники у студентів СР 1-й курс (30%) і СР 3-й курс (26%) свідчать про те, що вони занадто самовпевнені, відчувають силу власного «Я», сміливі у спілкуванні, орієнтовані на успіх. Проблеми, які виникають їх не зачіпають, або не довго засмучують. Порівнюючи ці показники у студентів 1-го курсу СР та у студентів 3-го курсу СР ми бачимо, що у студентів 3-го курсу цей показник дещо зменшується. На нашу думку це пов’язано із труднощами які виникають у процесі навчання. Низькі значення, навпаки відображають неповагу до себе, невпевненість у своїх можливостях, сумніви в прийнятті рішень, зацикленість на власних проблемах, виникає внутрішня напруга. За шкалою «Самокерівництво»: високий рівень вказує на те, що ці студенти здатні чинити опір зовнішнім обставинам, контролювати свої емоції, прогнозувати власні дії, відповідати за наслідки прийнятих рішень, бути активними, ініціативними. Високі значення у студентів 3-го курсу СР (20%) дещо нижчі порівняно із студентами 1-го курсу СР (26%). Ми вважаємо, що це пов’язано із труднощами у навчанні та матеріально-економічній залежності від батьків. Низькі показники вказують на те, що студенти СР 1-й курс (12%) і СР 3-й курс (10%) мають достатньо низький вольовий контроль, слабкі механізми саморегуляції, звинувачують у всьому обставини, а не себе. За шкалою «Відображене самоставлення» високі значення свідчать про те, що студенти СР 1-й курс (18%) і СР 3-й курс (20%) сприймають себе прийнятими оточуючими людьми, відчувають, що їх люблять, цінують. Такі студенти емоційно відкриті. Низькі показники СР 1-й курс (6%) і СР 3-й курс (8%), навпаки вказують на те, що людина ставиться до себе як до нездатної викликати повагу у оточуючих, а викликає лише осуд. Шкала «Самоцінність» передає відчуття цінності власної особистості, цінність власного «Я». Високий рівень за шкалою становить СР 1-й курс (36%), СР 3-й курс (40%). Цей показник у студентів СР 3-го курсу збільшується - це свідчить про те, що ці студенти відчувають свою індивідуальність та високо її цінують, раціонально сприймають критику на свою адресу, готові розкривати свій внутрішній потенціал. Ми можемо пояснити відсоткове збільшення цього показника у студентів 3-го курсу СР (40%) тим, що ці студенти налаштовані на професію соціального працівника, обрана професія вимагає відчуття цінності свого «Я». Впевненість у собі дозволить надавати допомогу іншим людям. Низькі показники у студентів складають СР 1-й курс (0%), а у студентів СР 3-й курс (4%), що вказує на глибокі сумніви в унікальності власної особистості. Невпевненість у собі заважає нормальній соціальній адаптації; на таку людину легко впливати. Підвищена чутливість до зауважень, до критики оточуючих на власну адресу робить людину образливою, недовірливою до себе та до інших. Збільшення рівня відсотка цього показника у студентів СР 3-й курс (4%), порівняно із студентами СР 1-й курс (0%), що пов’язано, на нашу думку, з проблемами у навчанні, напруженими стосунками у колективі, стосунками з батьками. Проналізуємо результати дослідження за шкалою «Самоприйняття». Високий рівень за цією шкалою СР 1-й курс (20%), СР 3-й курс (14%) вказує на те, що ці студенти схильні сприймати всі сторони свого «Я», сприймають себе позитивно, відчувають симпатію до себе. Перешкоди та конфліктні ситуації на життєвому шляху не дають підстави вважати себе поганою людиною. Зменшення рівня цього показника у студентів СР 3-й курс (14%), порівняно із студентами СР 1-й курс (20%) пояснюється тим, що студенти 1-го курсу вступивши до ВУЗу, відірвались від батьківської опіки, відчули свою самостійність. Низькі показники за цією шкалою СР 1-й курс (2%), СР 3-й курс (2%) вказують на те, що ці студенти негативно сприймають власну індивідуальність, занадто критичні по відношенню до себе. Шкала «Самоприв’язаність» виявляє ступінь бажання змінитися порівняно із попереднім станом. Високий показник за цією шкалою СР 1-й курс (28%), СР 3-й курс (14%) вказує на те, що ці студенти мають ригідність «Я-концепції», не вважають за потрібне змінювати власні якості, виправляти недоліки. У студентів СР 3-й курс (14%) ми бачимо тенденцію до зменшення рівня цього показника СР 3-й курс (14%), порівняно із студентами СР 1-й курс (28%), що вказує, на нашу думку, на те, що ці студенти позитивно сприймають стосунки у колективі, задоволені процесом навчання. Низькі показники за цією шкалою СР 1-й курс (6%), СР 3-й курс (10%) вказують на те, що студенти готові до зміни «Я-концепції», відкриті новому досвіду пізнання себе, пошуку відповідності реального і ідеального «Я». Бажання удосконалення власного «Я» яскраво виражене, за рахунок чого і може бути незадоволеність собою. За шкалою «Внутрішня конфліктність» ми отримали такі показники, Високий рівень за цією шкалою в обох групах однаковий, він складає СР 1-й курс (12%), СР 3-й курс (12%), високий рівень показників вказує на те, що у цих студентів переважає негативний фон у ставленні до себе, вони схильні до самозвинувачення, глибокої рефлексії, що заважає їм адекватно сприймати себе та оточуючу дійсність, відбувається конфлікт між «Я» реальним та «Я» ідеальним, рівнем домагань та фактичними досягненнями. Ми вважаємо, що цей показник у студентів 1-го курсу СР буде зростати за рахунок труднощів у навчанні, в процесі адаптації до навчання в ВУЗі, що викличе ще більшу недооцінку своїх якостей. Низькі показники СР 1-й курс (10%), СР 3-й курс (22%), свідчать про позитивне ставлення до себе, ці студенти відчувають баланс між власними можливостями і вимогами оточуючої дійсності, задоволені собою і тією життєвою ситуацією яка склалася. У результаті дослідження за шкалою «Самозвинувачення», ми отримали такі показники: високі значення показників ми можемо спостерігати у тих, хто бачить у собі в першу чергу недоліки, характерно самозвинувачення, що викликає внутрішню напругу, за рахунок чого ці студенти не можуть задовольнити свої потреби (СР 1-й курс (4%), СР 3-й курс (2%). Низький рівень показників у студентів СР 1-й курс (16%), СР 3-й курс (20%),свідчать про те, що такі студенти скоріше у своїх недоліках, конфліктних ситуаціях звинувачують інших, а не себе. Перенесення відповідальності на інших за власні недоліки, пошук в інших причин своїх неприємностей характерно для таких юнаків. У студентів СР 3-й курс (20%) ми бачимо тенденцію до збільшення рівня цього показника, порівняно зі студентами СР 1-й курс (16%), що вказує, на труднощі у навчанні, особистому житті. Ймовірно, таким чином ці студенти захищають власне «Я».

Висновки. Підводячи підсумки слід зазначити, що психологічні детермінанти, зокрема рефлексивність та самоставлення як склодові суб’єктного ядра особистості, впливають на становлення та розвиток суб’єктної позиції юнаків. Ставлення до себе як суб’єкта власного життя, розвитку, саморозвитку дозволять нам, стверджувати, в деякій мірі, про сформованість суб’єктної позиції. У результаті теоретичного та емпіричного дослідження у студентів 1-х курсів спеціальності «Соціальна робота» і 3-х курсів спеціальності «Соціальна робота», ми виявили картину малодиференційованого самоставлення з невисокою різницею показників за різними шкалами. Результати дослідження свідчать про те, що більшість студентів 1-х і 3-х курсів спеціальності «Соціальна робота» мають середні значення за кожною шкалою. Цу вказує на те, що ці студенти ставляться до себе в залежності від ситуації, також вважають за потрібне змінити тільки деякі особисті якості, при збереженні інших, в звичних умовах упевнені в собі, працелюбні, орієнтовані на успіх, але при появі несподіваних труднощів впевненість у собі знижується, наростає тривога. З точки зору цих студентів позитивне ставлення оточуючих поширюється тільки на окремі якості, на окремі вчинки їх особистості. Такі студенти схильні приймати не всі свої переваги і критикувати не всі недоліки. На нашу думку, у цих студентів несформована чітка суб’єктна позиція. Це вимагає грунтовної системи розвивально-корекційної роботи з розвитку психологічних детермінант становлення та розвитку суб’єктної позиції юнаків і їх суб’єктності.

Студенти спеціальності «Соціальна робота» виявляють тенденцію до збільшення рівня рефлексивності, порівняно із студентами спеціальності «Облік і аудит». На нашу думку, це свідчить про те, що процес навчання, а саме залучення студентів до волонтерської діяльності і сама спеціальність соціального працівника спонукають студентів до розвитку, саморозвитку, зокрема рефлексивності, що створює передумови для становлення та розвитку суб’єктної позиції цих студентів. У студентів 1-го курсу і 3-го курсу спеціальності «Соціальна робота» значущі кореляційні зв’язки виявлені між рефлексивністю і відображеним самоставленням (r=0,319, p> 0,05), між рефлексивністю і самоприв’язаністю (r=0,284, p> 0,05). Чим вище рівень рефлексивності тим краще юнаки відчувають, що їх люблять, цінують, готові до змін як власної особистості так і змін у взаємодії з іншими людьми. Також виявлений зворотній кореляційний зв’язок між рефлексивністю і внутрішньою конфліктністю (r= -0,319, p> 0,01). Виникає взаємозалежність чим вище рефлексивність, тим нище внутрішня конфліктність і навпаки. Все вище сказане підтверджує зв’язок психологічних детермінант із становленням та розвитком суб’єктної позиції особистості юнаків. Вимагає подальшого дослідження психологічних детермінант та їхнього впливу на становлення та розвитк cуб’єктної позиції, суб’єктності юнаків.

Література

Божович Л.И. Личность и ее формирование в детском возрасте / Л.И. Божович. – М.: Просвещение, 1968. – 464 с.

Волкова Е.Н. Субъектность педагога: теория и практика [Електронний ресурс]: автореф. дис. …доктора. психол. Наук : 19.00.07 / Е.Н. Волкова // Открытая Русская Электронная библиотека – Режим доступу до автореф.: http:// orel.rsl.ru/diss/19.html

Завгородня О. В. Дослідження ціннісної сфери художньо обдарованих студентів / О. В. Завгородня // Практична психологія та соціальна робота. – 2007. – №12 (105). – С. 76-80.

Кон И. С. Психология ранней юности: книга для учителя / И. С. Кон. – М.: Просвещение, 1989. – 255 с.

Кулініч І. О. Психологія управління / І. О. Кулініч : Навч. посібник. – К.: Знання, 2008. – 292 с.

Лепихова Л.А. Психологія особистості / Л.А. Лепихова : Словник-довідник. За редакцією П.П. Горностая, Т.М. Титаренко. – К.: Рута, 2001. – 320 с.